Закон за изменение и допълнение на Наказателния кодекс

УКАЗ № 92

На основание чл. 98, т. 4 от Конституцията на Република България

ПОСТАНОВЯВАМ: Да се обнародва в “Държавен вестник” Законът за изменение и допълнение на Наказателния кодекс, приет от ХХХIX Народно събрание на 16 март 2004 г.

Издаден в София на 25 март 2004 г.

Президент на републиката: Георги Първанов

Подпечатан с държавния печат.

Министър на правосъдието: Антон Станков

ЗАКОН за изменение и допълнение на Наказателния кодекс (обн., ДВ, бр. 26 от 1968 г.; попр., бр. 29 от 1968 г.; изм. и доп., бр. 92 от 1969 г., бр. 26 и 27 от 1973 г., бр. 89 от 1974 г., бр. 95 от 1975 г., бр. 3 от 1977 г., бр. 54 от 1978 г., бр. 89 от 1979 г., бр. 28 от 1982 г.; попр., бр. 31 от 1982 г.; изм. и доп., бр. 44 от 1984 г., бр. 41 и 79 от 1985 г.; попр., бр. 80 от 1985 г.; изм. и доп., бр. 89 от 1986 г.; попр., бр. 90 от 1986 г.; изм., бр. 37, 91 и 99 от 1989 г., бр. 10, 31 и 81 от 1990 г., бр. 1 и 86 от 1991 г.; попр., бр. 90 от 1991 г.; изм. и доп., бр. 105 от 1991 г., бр. 54 от 1992 г., бр. 10 от 1993 г., бр. 50 от 1995 г.; Решение № 19 на Конституционния съд от 1995 г. - бр. 97 от 1995 г.; изм. и доп., бр. 102 от 1995 г., бр. 107 от 1996 г., бр. 62 и 85 от 1997 г.; Решение № 19 на Конституционния съд от 1997 г. - бр. 120 от 1997 г., бр. 83, 85, 132, 133 и 153 от 1998 г., бр. 7, 51 и 81 от 1999 г., бр. 21 и 51 от 2000 г., бр. 98 от 2000 г. - Решение № 14 на Конституционния съд от 2000 г., бр. 41 и 101 от 2001 г., бр. 45 и 92 от 2002 г.) § 1. В чл. 61 ал. 3 се изменя така: “(3) Когато прокурорът реши да не се образува предварително производство или да прекрати образуваното производство, той изпраща преписката на комисията за налагане на възпитателна мярка.” § 2. В чл. 104 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите “сведения, съставляващи държавна тайна” се заменят с “информация, представляваща държавна тайна”.

2. Алинея 3 се изменя така: “(3) Информацията, представляваща държавна тайна, се определя със закон.” § 3. В чл. 155 ал. 1 се изменя така: “(1) Който склонява друго лице към проституция или свожда към блудствени действия или съвкупление, се наказва с лишаване от свобода до три години и глоба от триста до шестстотин лева.” § 4. В чл. 157 ал. 2 и 3 се изменят така: “(2) Който извърши хомосексуални действия по отношение на лице, ненавършило 14-годишна възраст, доколкото извършеното не представлява престъпление по ал. 1, се наказва с лишаване от свобода от две до пет години.

(3) Който извърши хомосексуални действия по отношение на лице, навършило 14-годишна възраст, което не разбира свойството или значението на извършеното, се наказва с лишаване от свобода до три години.” § 5. В чл. 161, ал. 1 думите “145 - 148а” се заменят със “145, 146 - 148а”. § 6. Създава се чл. 182а: “Чл. 182а. (1) Който с цел имотна облага склонява родител чрез дарение, обещание, заплаха или злоупотреба със служебно положение да изостави свое дете или да даде съгласие за осиновяването му, се наказва с лишаване от свобода до една година и глоба до две хиляди лева.

(2) Наказанието по ал. 1 се налага и на онзи, който склонява непълнолетен да даде съгласие за осиновяването си, когато законът го изисква.

(3) Който с цел противозаконна имотна облага посредничи между лице или семейство, желаещо да осинови дете, и родител, желаещ да изостави свое дете, или жена, приемаща да износи в утробата си дете с цел да го предаде за осиновяване, се наказва с лишаване от свобода до две години и глоба до три хиляди лева.

(4) Ако деянието по ал. 3 е извършено повторно, наказанието е лишаване от свобода до три години и глоба до четири хиляди лева.” § 7. Създава се чл. 192а: “Чл. 192а. (1) Който без надлежно разрешение приеме на работа лице, ненавършило 18-годишна възраст, се наказва с лишаване от свобода до шест месеца и глоба от петстотин до хиляда лева.

(2) Ако деянието по ал. 1 е извършено по отношение на лице, ненавършило 16-годишна възраст, наказанието е лишаване от свобода до една година и глоба от хиляда до три хиляди лева.

(3) Ако деянието по ал. 1 е извършено повторно, наказанието е лишаване от свобода до една година и глоба от хиляда до три хиляди лева, а по ал. 2 - лишаване от свобода до три години и глоба от две хиляди до пет хиляди лева.” § 8. В чл. 193а след думата “преследване” се добавя “от общ характер” и накрая се добавя “до прокуратурата и не може да се прекрати по негово искане”. § 9. В чл. 195 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 се създава т. 10: “10. ако предмет на кражбата са взривни вещества, огнестрелни оръжия или боеприпаси.”

2. Създава се нова ал. 3: “(3) Наказанието по ал. 2 се налага и за кражба на взривни вещества, огнестрелни оръжия или боеприпаси от структурните звена на Министерството на вътрешните работи, от Министерството на отбраната, от Българската армия и от структурите на подчинение на министъра на отбраната, от Държавна агенция “Гражданска защита” и от Държавна агенция “Държавен резерв и военновременни запаси”.”

3. Досегашната ал. 3 става ал. 4.

4. Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея думите “до една година” се заменят с “до три години”. § 10. В чл. 196, ал. 1, т. 2 накрая се поставя запетая и се добавя “а в случаите по чл. 195, ал. 3 - лишаване от свобода от пет до петнадесет години”. § 11. В чл. 197, т. 2 думите “чл. 195, ал. 3” се заменят с “чл. 195, ал. 4”. § 12. В чл. 208 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от петстотин до хиляда лева”.

2. В ал. 2 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от хиляда до пет хиляди лева”.

3. В ал. 3 навсякъде думите “от сто до триста лева” се заменят с “от пет хиляди до десет хиляди лева”.

4. Създава се ал. 4: “(4) Предметът на престъплението се отнема в полза на държавата, а ако липсва или е отчужден, се присъжда неговата равностойност.” § 13. В чл. 210, ал. 1, т. 3 накрая се добавя “или от лице, което непосредствено извършва по занятие сделки с валута в наличност”. § 14. В чл. 216, ал. 5 след цифрата “8” се поставя запетая и се добавя “или ако деянието е свързано с унищожаване или повреждане на елементи от далекосъобщителната мрежа”, а думите “чл. 37, т. 6 и 7” се заменят с “чл. 37, ал. 1, т. 6 и 7”. § 15. Създава се чл. 216а: “Чл. 216а. (1) Който сам или чрез другиго неправомерно наруши целостта на съоръжения или обекти от електропреносна или електроразпределителна мрежа, от газотранспортна или топлопреносна система, от система за пренос на течни горива, или на водоснабдителна или канализационна система, с което създаде условия за отклоняване на електрическа енергия, природен газ, течни горива, топлинна енергия или вода, или отвеждане на отпадъчна вода, се наказва с лишаване от свобода до три години и глоба до петнадесет хиляди лева.

(2) Ако деянието по ал. 1 е извършено повторно, наказанието е лишаване от свобода от една до десет години и глоба до двадесет хиляди лева.” § 16. В чл. 218б, ал. 1 думите “чл. 195, ал. 3” се заменят с “чл. 195, ал. 4”. § 17. В чл. 225в, ал. 4 съюзът “и” се заменя с “или”. § 18. В чл. 233 се правят следните изменения: 1. Алинея 1 се изменя така: “(1) Който извършва без съответно разрешение или лиценз външнотърговска дейност с оръжие или със стоки или с технологии с възможна двойна употреба, или посредническа дейност по сделки с оръжие или с такива стоки или технологии, както и когато такива дейности са осъществени в нарушение на забрани, ограничения или санкции, наложени от Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации, от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа или от Европейския съюз, указани в акт на Министерския съвет, или произтичащи от международен договор, по който Република България е страна, се наказва с лишаване от свобода до шест години и с глоба до двеста хиляди лева.”

2. В ал. 4 съюзът “и” се заменя с “или”. § 19. Създава се чл. 234в: “Чл. 234в. (1) Който сам или чрез другиго осъществи неправомерно присъединяване към електропреносна или електроразпределителна мрежа, или към газотранспортна, топлопреносна, водоснабдителна или канализационна система, система за пренос на течни горива, или неправомерно въздействие върху уредите за търговско измерване на електрическа енергия, природен газ, течно гориво, топлинна енергия или вода, или отведена отпадъчна вода, с което създаде условия за непълно отчитане на потребените електрическа енергия, природен газ, течно гориво, топлинна енергия или вода, или на отведена отпадъчна вода, се наказва с лишаване от свобода до три години и глоба до десет хиляди лева.

(2) Ако деянието по ал. 1 е извършено повторно, наказанието е лишаване от свобода от една до осем години и глоба до петнадесет хиляди лева.” § 20. Член 235 се изменя така: “Чл. 235. (1) Който без редовно писмено позволително или с редовно позволително, но извън указаните в него места, срокове, количество и дървета сече, събира, добива, взема или извозва от горския фонд каквито и да било дървета или част от тях, включително отсечени или паднали, когато с това са причинени немаловажни вреди, се наказва с лишаване от свобода до шест години и с глоба от хиляда до двадесет хиляди лева.

(2) С наказанието по ал. 1 се наказва и този, който укрие, товари, транспортира, разтоварва, съхранява или преработва незаконно добит от другиго дървен материал, когато с това са причинени немаловажни вреди.

(3) За престъпление по ал. 1 и 2 наказанието е лишаване от свобода от една до осем години и глоба от пет хиляди до петнадесет хиляди лева, ако: 1. е извършено от две или повече лица, сговорили се предварително за неговото осъществяване; 2. е извършено в съучастие със служител по горите, който се е възползвал от служебното си положение; 3. е извършено чрез използване на неистински или преправен документ или на документ с невярно съдържание; 4. е извършено повторно; 5. предметът на престъплението е в големи размери.

(4) Когато престъпленията по ал. 1 - 3 са извършени от лице, което действа по поръчение или в изпълнение на решение на организирана престъпна група или представляват опасен рецидив, наказанието е лишаване от свобода от три до десет години и глоба от десет хиляди до сто хиляди лева.

(5) Когато предметът на престъплението е в особено големи размери и случаят е особено тежък, наказанието е лишаване от свобода от пет до петнадесет години и глоба от петдесет хиляди до петстотин хиляди лева.

(6) Предметът на престъплението се отнема в полза на държавата, а ако липсва или е отчужден, се присъжда неговата равностойност.” § 21. В чл. 242, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. Буква “б” се изменя така: “б) чрез използване на документ с невярно съдържание, на чужд, неистински или преправен документ;”.

2. В буква “г” накрая се добавя “компоненти, или прекурсори за тях, определени със закон или с акт на Министерския съвет”.

3. След буква “ж” думите “до шест години” се заменят с “до десет години”, а думите “до две хиляди лева” се заменят с “от двадесет хиляди до сто хиляди лева”. § 22. В чл. 242а след думите “се наказва с” се добавя “лишаване от свобода до шест години и”. § 23. В чл. 246, ал. 1 думите “до три години” се заменят с “до шест години”. § 24. В чл. 253 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 1 се изменя така: “(1) Който извърши финансова операция или сделка с имущество, или прикрива произхода, местонахождението, движението или действителните права върху имущество, за което знае или предполага, че е придобито чрез престъпление, се наказва за изпиране на пари с лишаване от свобода от една до шест години и глоба от три хиляди до пет хиляди лева.”

2. Създава се нова ал. 2: “(2) Наказанието по ал. 1 се налага и на този, който придобие, получи, държи, използва, преобразува или спомогне по какъвто и да е начин за преобразуването на имущество, за което знае или предполага към момента на получаването му, че е придобито чрез престъпление.”

3. Досегашната ал. 2 става ал. 3 и в нея: а) след думата “деянието” се добавя “по ал. 1 и 2”; б) точка 1 се изменя така: “1. от две или повече лица, сговорили се предварително, или от лице, което действа по поръчение или в изпълнение на решение на организирана престъпна група;” в) създава се т. 4: “4. чрез откриване или поддържане на сметка във финансова институция под фиктивно име или под името на лице, което не е дало своето съгласие за това.”

4. Досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея след думата “деянието” се добавя “по ал. 1 и 2”.

5. Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея думите “чл. 37, т. 6 и 7” се заменят с “чл. 37, ал. 1, точки 6 и 7”.

6. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и се изменя така: “(6) Предметът на престъплението или имуществото, в което е трансформиран, се отнема в полза на държавата, а ако липсва или е отчужден, се присъжда неговата равностойност.”

7. Създава се ал. 7: “(7) Разпоредбите на ал. 1 - 6 се прилагат и когато престъплението, чрез което е придобито имуществото, не попада под наказателната юрисдикция на Република България.” § 25. Създава се нов чл. 253а: “Чл. 253а. (1) Приготовлението за изпиране на пари или сдружаването с такава цел се наказва с лишаване от свобода до две години или с глоба от пет хиляди до десет хиляди лева.

(2) Същото наказание се налага и на онзи, който подбужда другиго към изпиране на пари.

(3) Имуществото, предназначено за изпиране на пари, се отнема в полза на държавата, а ако липсва или е отчуждено, се присъжда неговата равностойност.

(4) Не се наказва участник в сдружението по ал. 1, който, преди да е довършено изпирането на пари, преустанови участието си в сдружението и съобщи за него на властта.” § 26. Досегашният чл. 253а става чл. 253б и в него думите “до една година” се заменят с “до три години”. § 27. В чл. 278 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от петстотин до хиляда лева”.

2. В ал. 2 думите “или видоизменение” се заменят с “видоизменение или за износ”, а думите “от сто до триста лева” се заменят с “от хиляда до пет хиляди лева”.

3. В ал. 3 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от хиляда до пет хиляди лева”.

4. В ал. 4 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от хиляда до пет хиляди лева”.

5. В ал. 5 навсякъде думите “от сто до триста лева” се заменят с “от пет хиляди до десет хиляди лева”, а думите “чл. 37, точки 6 и 7” се заменят с “чл. 37, ал. 1, точки 6 и 7”. § 28. В чл. 278а се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от петстотин до хиляда лева”.

2. В ал. 2 думите “от сто до триста лева” се заменят с “от хиляда до пет хиляди лева”. § 29. Член 278б се изменя така: “Чл. 278б. (1) Който без надлежно разрешение извършва или нареди да бъдат извършени теренни археологически разкопки, геофизически или подводни проучвания, или изкопни работи на територията на археологически паметници на културата и/или в тяхната охранителна зона, ако извършеното не представлява по-тежко престъпление, се наказва с лишаване от свобода до шест години и с глоба от две хиляди до двадесет хиляди лева.

(2) Ако при извършването на действията по ал. 1 се използват технически средства и/или моторни превозни средства, наказанието е лишаване от свобода от три до шест години и глоба от пет хиляди до петдесет хиляди лева.

(3) Който без надлежно разрешение замени или предлага за замяна, продаде или предлага за продажба археологически находки или археологически движими паметници на културата, се наказва с лишаване от свобода до три години и с глоба от хиляда до десет хиляди лева.

(4) Предметът на престъплението се отнема в полза на държавата, когато принадлежи на дееца, а ако липсва или е отчужден, се присъжда неговата равностойност.” § 30. Член 284 се изменя така: “Чл. 284. (1) Длъжностно лице, което във вреда на държавата, на предприятие, организация или на частно лице съобщи другиму или обнародва информация, която му е поверена или достъпна по служба и за която знае, че представлява служебна тайна, се наказва с лишаване от свобода до две години или с поправителен труд.

(2) Наказанието за деяние по ал. 1 се налага и на недлъжностно лице, работещо в държавно учреждение, предприятие или обществена организация, на което във връзка с работата му е станала известна информация, представляваща служебна тайна.

(3) Ако деянието по ал. 1 е извършено от вещо лице, преводач или тълковник по отношение на информация, станала му известна във връзка с възложената му задача, която то е длъжно да пази в тайна, наказанието е лишаване от свобода до две години или поправителен труд.” § 31. Член 284б се отменя. § 32. Член 287 се изменя така: “Чл. 287. Длъжностно лице, което при или по повод изпълнение на службата си, само или чрез другиго, извърши противозаконни принудителни действия спрямо заподозрян, уличен, обвиняем, свидетел или вещо лице, за да изтръгне признание, показание, заключение или информация от него, се наказва с лишаване от свобода от три до десет години и с лишаване от права по чл. 37, ал. 1, точки 6 и 7.” § 33. В чл. 308 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създават се нова ал. 2 и ал. 3: “(2) Когато предмет на деянието по ал. 1 са български или чуждестранни документи за самоличност, за завършено образование или за придобита квалификация, свидетелства за управление на превозни средства, свидетелства за регистрация на превозни средства, визови стикери или други документи, удостоверяващи правоспособност, лични или регистрационни данни, наказанието е лишаване от свобода до осем години.

(3) Когато деянието по ал. 2 е извършено с цел имотна облага, наказанието е лишаване от свобода до десет години. Имотната облага, ако такава е получена, се отнема в полза на държавата, а ако липсва или е отчуждена, се присъжда нейната равностойност.”

2. Досегашната ал. 2 става ал. 4 и се изменя така: “(4) В маловажни случаи наказанието е: 1. по ал. 1 - лишаване от свобода до шест месеца или поправителен труд; 2. по ал. 2 - лишаване от свобода до две години; 3. по ал. 3 - лишаване от свобода до три години.”

3. Създават се ал. 5, 6 и 7: “(5) За приготовление към престъпление по ал. 1 наказанието е лишаване от свобода до една година. За приготовление към престъпление по ал. 2 и 3 или за сдружаване с цел извършване на някое от предвидените в тях престъпления наказанието е лишаване от свобода до шест години.

(6) Не се наказва онзи участник в сдружението, който преди да е довършено съставянето на неистински официален документ или преправянето на съдържанието на официален документ (ако сдружението е образувано с такава цел) или преди да започне разпространяването на неистински или преправени документи (ако сдружението е образувано за това), се откаже от деянието и съобщи за него на властта.

(7) Който изготвя, държи или укрива предмети, материали или оръдия, за които знае или предполага, че са предназначени или че са послужили за съставяне или за преправяне на документ по ал. 2 и 3, се наказва с лишаване от свобода до шест години.” § 34. В чл. 310, ал. 1 след думите “до пет години” се добавя “а в случаите по чл. 308, ал. 2 и 3 - лишаване от свобода до дванадесет години”, а думите “чл. 37, точка 6” се заменят с “чл. 37, ал. 1, точка 6”. § 35. В чл. 319а, ал. 4 думите “сведения, съставляващи държавна тайна” се заменят с “информация, представляваща държавна тайна”. § 36. В чл. 319д, ал. 1 думите “държавна тайна” се заменят с “информация, представляваща държавна тайна”. § 37. В чл. 330, ал. 2 се създава т. 5: “5. ако запалената гора или друго имущество със значителна стойност се намира в защитена територия.” § 38. В чл. 337 се създава ал. 5: “(5) За приготовление към престъпление по ал. 1 - 4 наказанието е лишаване от свобода до две години.” § 39. Създава се чл. 339б: “Чл. 339б. Който произвежда, пренася, държи, придобива или предава другиму стоки или технологии с възможна двойна употреба, определени със закон или с акт на Министерския съвет с цел да бъдат използвани за осъществяване на сделки в нарушение на забрани, ограничения или санкции, наложени от Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации, от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа или от Европейския съюз, или произтичащи от международен договор, по който Република България е страна, се наказва с лишаване от свобода до шест години и глоба до двеста хиляди лева.” § 40. В чл. 346 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 2 се създава т. 4: “4. отнемането е извършено с цел имотна облага от връщането на моторното превозно средство.”

2. Създава се нова ал. 3: “(3) Наказанието по ал. 2 се налага и на лице, което предлага съдействие за връщане на отнетото превозно средство срещу получаването на имотна облага.”

3. Досегашните ал. 3, 4 и 5 стават съответно ал. 4, 5 и 6. § 41. Създава се нов чл. 346а: “Чл. 346а. Ако до приключване на съдебното следствие в първоинстанционния съд отнетото моторно превозно средство бъде върнато, наказанието е: 1. в случаите по чл. 346, ал. 1 - лишаване от свобода до пет години; 2. в случаите по чл. 346, ал. 2, т. 4, ако връщането е извършено преди получаването на имотната облага - лишаване от свобода до осем години.” § 42. Досегашният чл. 346а става чл. 346б. § 43. Създава се нов чл. 348а: “Чл. 348а. (1) Който чрез измама или по друг незаконен начин използва далекосъобщителна мрежа, съоръжение или услуга, за да генерира или пренасочи в свой или чужд интерес насочен пренос на сигнали, писмен текст, изображения, звук, данни или съобщения от всякакъв вид чрез проводник, радиовълни, оптична или друга преносна среда, се наказва с лишаване от свобода до шест години и глоба до десет хиляди лева.

(2) Когато деянието по ал. 1 е извършено: 1. от две или повече лица, сговорили се предварително за неговото осъществяване, когато не представлява маловажен случай; 2. чрез използване на нерегистрирано далекосъобщително средство; 3. повторно, наказанието е лишаване от свобода до осем години и глоба от хиляда до пет хиляди лева.

(3) В маловажни случаи по ал. 1 наказанието е лишаване от свобода до една година или поправителен труд.” § 44. Досегашният чл. 348а става чл. 348б. § 45. В глава единадесета, в заглавието на раздел III накрая се добавя “и против околната среда”. § 46. Член 350 се изменя така: “Чл. 350. (1) Който изготви храни или питиета, предназначени за общо ползване, по такъв начин, че в тях се създават или попадат опасни за здравето вещества, както и онзи, който продава, предлага за продан или по друг начин тури в обръщение такива храни или питиета, се наказва с лишаване от свобода до пет години.

(2) Който наруши правила, уреждащи добива, производството, преработката, съхранението или търговията с животни, суровини, храни или питиета, предназначени за общо ползване, и с това изложи на опасност здравето или живота на другиго, се наказва с лишаване от свобода до три години.

(3) Ако от деянието по ал. 1 и 2 е последвала средна телесна повреда за другиго - наказанието е лишаване от свобода до шест години, ако е последвала тежка телесна повреда за другиго - лишаване от свобода от една до осем години, а ако е последвала смърт - лишаване от свобода от три до петнадесет години.” § 47. Създава се чл. 350а: “Чл. 350а. Който в нарушение на закон произвежда или предлага на пазара храни, храни за животни или ветеринарномедицински продукти, или питиета, и с това изложи на опасност живота или здравето на другиго, се наказва с лишаване от свобода до три години.” § 48. В чл. 352 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думата “подпочвени” се заменя с “подземни”.

2. В ал. 2 думата “подпочвените” се заменя с “подземните”. § 49. Създават се чл. 353г и чл. 353д: “Чл. 353г. Който в нарушение на закон изгради водовземно съоръжение или съоръжение за използване на повърхностни или подземни води, се наказва с лишаване от свобода до две години и глоба от пет хиляди до петнадесет хиляди лева.

Чл. 353д. Който в нарушение на закон използва минерална вода за стопанска дейност, се наказва с лишаване от свобода до една година и глоба до пет хиляди лева.” § 50. В чл. 354а ал. 3 се отменя. § 51. В чл. 354б, ал. 6 думите “до три години” се заменят с “от една до шест години, глоба до пет хиляди лева”, а думите “чл. 37, точки 6 и 7” се заменят с “чл. 37, ал. 1, точки 6 и 7”. § 52. В чл. 356а след думите “чл. 352, ал. 1” се добавя “чл. 353г, 353д”. § 53. Създава се чл. 356к: “Чл. 356к. (1) Който без надлежно разрешение придобие, държи, превозва или пренася ядрен материал, източници на йонизиращи лъчения или компоненти за тях, се наказва с лишаване от свобода от една до шест години.

(2) Ако в случаите по ал. 1 е последвала: 1. опасност за живота или здравето на другиго, наказанието е лишаване от свобода от две до осем години; 2. средна или тежка телесна повреда на едно или повече лица, когато деецът не е искал и не е допускал това, наказанието е лишаване от свобода от пет до десет години; 3. смърт на едно или повече лица, когато деецът не е искал и не е допускал това, наказанието е лишаване от свобода от осем до петнадесет години и глоба от десет хиляди до двадесет хиляди лева.” § 54. Заглавието на глава дванадесета се изменя така: “Престъпления против отбранителната способност на републиката, против информацията, представляваща държавна тайна, и против чуждестранната класифицирана информация”. § 55. Заглавието на раздел I от глава дванадесета се изменя така: “Престъпления против информацията, представляваща държавна тайна, и против чуждестранната класифицирана информация”. § 56. В чл. 357 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 1 се изменя така: “(1) Който разгласи информация, представляваща държавна тайна, която му е била поверена или станала известна по служба или работа, както и този, който разгласи такава информация, като съзнава, че от това може да последват вреди за интересите на Република България, ако не подлежи на по-тежко наказание, се наказва с лишаване от свобода до пет години.”

2. Създава се ал. 3: “(3) С наказанието по ал. 1 и 2 се наказва и този, който разгласи чуждестранна класифицирана информация, получена по международен договор, по който Република България е страна.” § 57. Членове 357а и 357б се отменят. § 58. В чл. 358 ал. 1 се изменя така: “(1) Който загуби документи, издания или материали, съдържащи информация, представляваща държавна тайна, или чуждестранна класифицирана информация, получена по международен договор, по който Република България е страна, се наказва с лишаване от свобода до две години или с поправителен труд.” § 59. В чл. 359 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите “държавна тайна” се заменят с “информация, представляваща държавна тайна, или чуждестранна класифицирана информация, получена по международен договор, по който Република България е страна”.

2. В ал. 2 думите “специални правила за съхраняване на документи, издания и други материали” се заменят с “нормативно установените изисквания за защита на класифицирана информация”. § 60. В чл. 393 думите “сведения от военен характер, съставляващи държавна тайна” се заменят с “информация с военен характер, представляваща държавна тайна, или чуждестранна класифицирана информация, получена по международен договор, по който Република България е страна”. § 61. В § 89 от преходните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Наказателния кодекс (ДВ, бр. 92 от 2002 г.) думите “1 януари 2004 г.” се заменят с “1 януари 2005 г.”.

Преходни и заключителни разпоредби § 62. В Наказателно-процесуалния кодекс (обн., ДВ, бр. 89 от 1974 г.; попр., бр. 99 от 1974 г., бр. 10 от 1975 г.; изм., бр. 84 от 1977 г., бр. 52 от 1980 г., бр. 28 от 1982 г.; попр., бр. 38 от 1982 г.; изм., бр. 89 от 1986 г., бр. 31 от 1990 г.; попр., бр. 32 и 35 от 1990 г.; изм., бр. 39, 109 и 110 от 1993 г., бр. 84 от 1994 г., бр. 50 от 1995 г., бр. 107 и 110 от 1996 г., бр. 64 от 1997 г.; попр., бр. 65 от 1997 г.; изм., бр. 95 от 1997 г., бр. 21 от 1998 г., бр. 45 от 1998 г. - Решение № 9 на Конституционния съд от 1998 г., изм., бр. 70 от 1999 г., бр. 88 от 1999 г. - Решение № 14 на Конституционния съд от 1999 г., бр. 42 от 2001 г., бр. 74 от 2002 г., бр. 50 и 57 от 2003 г.) в чл. 111, ал. 2, в думите “глава пета, раздели I - VI” числото “VI” се заменя със “VII”, думите “глава шеста, раздели III и IV” се заменят с “глава шеста, раздели II - IV”, а след думите “по глава девета “а” се добавя “и по чл. 219, ал. 4, предложение второ, чл. 220, ал. 2, чл. 253, чл. 308, ал. 2, 3 и 5, изречение второ, чл. 321, 321а, 356к и 393”. § 63. Параграф 61 влиза в сила от 1 януари 2004 г.

Законът е приет от ХХХIХ Народно събрание на 16 март 2004 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.

Председател на Народното събрание: Огнян Герджиков